Els microbis de l'intestí, una possible eina per diagnosticar l'autisme
Investigadors de Hong Kong identifiquen 31 marcadors biològics associats amb el trastorn
![Infants amb autisme i en confinament Com s’afronta aquest temps que vivim? La Bet i el TEA Què és el trastorn de l’espectre autista (TEA) i quins símptomes presenta? #AcasaDeBlau](https://static1.ara.cat/clip/c9a83454-71e4-4ef2-a6e2-2eebd57e78ae_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
BarcelonaEls nens amb trastorn de l'espectre autista (TEA), una sèrie de condicions neurològiques relacionades amb problemes del desenvolupament del cervell, tenen una composició alterada dels microbis de l'intestí en comparació dels infants que no en tenen, segons diverses investigacions científiques. Fa una dècada que investigadors d'arreu aprofundeixen en la potencial relació entre l'intestí i el cervell i ja s'ha demostrat que la microbiota intestinal té un paper fonamental en aquest trastorn. El 2019 un equip d'investigadors de l’Institut Tecnològic de Califòrnia (Caltech) van publicar un estudi en què proposaven que el conjunt de microorganismes que habiten el budell pot contribuir també a uns patrons de comportament com els que es descriuen en les persones amb TEA. Les conclusions de la investigació, que van fer amb ratolins, van aixecar molta polseguera aleshores i ara investigadors de la Universitat de Hong Kong han fet un pas més enllà i han identificat 31 marcadors biològics que podrien tenir valor diagnòstic d'autisme.
La revista Nature Microbiology ha publicat aquest dilluns els resultats de la recerca, en què s'han analitzat mostres fecals de 1.627 nens i nenes amb TEA i sense. Els autors han recollit diferents dades dels participants, com ara quina és la seva dieta –alguns d'aquests infants poden ser restrictius amb alguns aliments–, quina medicació prenen, si tenen símptomes gastrointestinals i quines són les característiques familiars i antecedents d'autisme, entre moltes d'altres. Al comparar les dades obtingudes dels nens amb autisme i dels que no en tenen, els investigadors han observat diferències en l'abundància de comunitats bacterianes de l'intestí en els participants amb el diagnòstic de TEA.
Per observar aquests canvis, els investigadors han utilitzat una metodologia que es coneix com a escopeta (shotgun, en anglès), que permet seqüenciar tot l'ADN d'una mostra, i han trobat 14 arqueobacteris, 51 bacteris, 7 fongs, 18 virus, 27 gens microbians i 12 vies metabòliques alterades en nens amb TEA. Mitjançant l'aprenentatge automàtic, que sintetitza quantitats ingents de dades i detecta patrons, han creat un model basat en un panell de 31 microbis i funcions, que podria tenir més precisió diagnòstica en la identificació de persones amb TEA. Segons l'equip investigador, aquests marcadors tindrien potencial el diagnòstic clínic i podrien ajudar a estudiar la relació entre la microbiota intestinal i el diagnòstic de l'autisme.
El cap del grup de genòmica comparada de l'Institut de Recerca Biomèdica i del Barcelona Supercomputing Centre (BSC), Toni Gabaldón, ha explicat a Science Media Centre que actualment el diagnòstic dels TEA es fa sobre la base de patrons de comportament que apareixen amb el temps. En canvi, si es disposessin de biomarcadors primerencs com els que suggereix aquest estudi, es podria detectar més precoçment l'autisme, cosa que permetria iniciar teràpies en fases més primerenques de la condició. A més, si els canvis metabòlics influeixen en la progressió dels símptomes, es podrien compensar mitjançant dietes. "La modulació de la microbiota s'obriria com una porta per a nous tractaments que millorin alguns aspectes", segons Gabaldón.
L'impacte de la microbiota
La microbiota és el conjunt de microorganismes que conviuen amb tots els organismes pluricel·lulars, inclosos els humans. Està formada sobretot per bacteris, però també per fongs i virus. La majoria viuen en simbiosi amb els seus hostes i els ajuden, per exemple, en àmbits com la immunitat, el metabolisme o fins i tot en la digestió d’aliments. La microbiota dels humans és particular per a cada individu i varia segons la zona del cos on es troba. Una de les més estudiades és la dels intestins, que aniria canviant amb el temps i estaria molt influïda per l’alimentació. Té un impacte important en la regulació de diverses funcions de l’organisme, més enllà de les relacionades amb la digestió. Per exemple, cert tipus de microbiota podria causar obesitat o estar implicada en el colon irritable, la depressió i altres trastorns nerviosos.