Montserrat enceta el seu primer Mil·lenari
El president Illa demana que el monestir continuï sent un lloc d'acollida per combatre els qui s'aprofiten "de la immigració per estendre la por"
BarcelonaTret de sortida al Mil·lenari de l'abadia de Montserrat. Des d'aquest dissabte i fins al 8 de desembre del 2025 se celebraran un miler d'activitats religioses, culturals i socials per commemorar els mil anys d'història del monestir. Més de 600 persones han participat en el primer acte a la basílica de Santa Maria, amb l'abat Manel Gasch i el president de la Generalitat, Salvador Illa, encapçalant una comitiva que ha contemplat com s'estrenava un videomapatge a la basílica i es feia un espectacle de drons a l'exterior mentre sonava el cant del Virolai. "El món necessita més que mai els valors que representa Montserrat", ha reivindicat Illa, que durant el seu parlament ha fet una crida a la convivència: "Davant el drama de les persones migrants que es veuen obligades a fugir de casa seva, la nostra resposta ha de ser acollir, protegir, promoure i integrar, perquè tothom qui ve a millorar Catalunya és català, amb drets i deures, com nosaltres. No ens podem deixar arrossegar pels que pretenen aprofitar-se de la immigració per estendre la por i la intolerància". En aquest sentit, el president socialista ha demanat a la comunitat benedictina que "ajudi el país" a combatre els qui promouen l'exclusió.
Fa deu segles un grup de monjos de Ripoll, enviats per l'abat Oliba, van posar la primera pedra del que seria un dels monestirs més importants de tot Europa. El naixement de Montserrat ha estat molt present durant l'acte institucional, amb la recreació d'una conversa entre l'abat actual, Manel Gasch, i dos hologrames que representaven l'abat Oliba i un futurista abat Boada, del 3025. En la seva dissertació, Gasch ha subratllat que es tracta de mirar cap al passat per comprendre els "orígens" i la "identitat", però ha dit que sobretot la comunitat de Montserrat pretén "mirar cap al futur”. Per això, ha subratllat Gasch, aquesta commemoració "no és cap punt d'arribada, sinó un nou punt de partida" per arribar a complir mil anys més.
D'altra banda, en el parlament inicial, el comissari del Mil·lenari, el pare Bernat Juliol, ha assegurat que han treballat perquè el monestir es converteixi "en la plaça major de Catalunya, amb trobades populars, esportives i empresarials". En aquests mesos, Montserrat es vol convertir en un "lloc de diàleg entre creients i no creients", en què es posarà en relleu la "importància" de la cultura i es reflexionarà sobre medi ambient o sobre com promoure la solidaritat amb els més desafavorits.
Els actes del Mil·lenari es regiran sota el lema "Ora, lege, labora, rege te ipsum in communitate" [Resa, llegeix, treballa, guia't a tu mateix en comunitat]. A la celebració d'aquest dissabte també hi han assistit el president del Parlament, Josep Rull; el conseller d'Empresa i Treball, Miquel Sàmper; la consellera d'Interior, Núria Parlon; i el conseller de Justícia, Ramon Espadaler, així com els expresidents Jordi Pujol, José Montilla, Artur Mas i Pere Aragonès.