La recepta Ubasart: tombar CiU des de l’àrea metropolitana
L’aspirant a secretària general vol prioritzar el debat social activant el ‘cinturó morat’
![Ubasart ja va acompanyar Iglesias en el míting que van fer al desembre a Barcelona. Llavors va deixar clar que vol fer de Podem l’antítesi de CiU a Catalunya.](https://static1.ara.cat/clip/18fb5f4f-f288-461d-8cca-485d84e5ab5e_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
BarcelonaFalta menys d’una setmana perquè Podem tingui a Catalunya -com a la resta de comunitats- un secretari general i un consell ciutadà propis. Demà comencen les votacions per elegir la cúpula autonòmica del partit, amb la participació oberta de més de 38.000 inscrits al país. Tenen fins divendres per votar qui prefereixen que lideri la formació a Catalunya, i l’endemà es coneixeran els resultats. I, encara que formalment hi ha sis persones que aspiren al càrrec, hi hauria d’haver un gran daltabaix perquè no guanyi amb certa claredat la candidata oficialista avalada per Pablo Iglesias, Gemma Ubasart, que ja forma part de la direcció estatal com a secretària de plurinacionalitat del partit. Ara bé, ¿quin projecte té per a Podem a Catalunya? Des de bon principi va deixar clar que pretenia convertir-lo en el flagell de CiU. Per fer-ho, el seu document de principis polítics i organitzatius apunta que la clau és articular políticament l’àrea metropolitana de Barcelona i consolidar com un cinturó morat allà on la formació ja té una major implantació.
Segons l’anàlisi que fa la candidatura Esclar que Podem, l’equip liderat per Ubasart, CiU és “l’autèntica avantguarda neoliberal a l’Estat” i, per fer-hi front, es posa com a deures “articular un projecte nacional amb realitat metropolitana”. “L’escletxa entre realitat i imaginari polític de les classes populars metropolitanes ha sigut explotada i amplificada des del pujolisme, que a partir de diferents mecanismes, incloent-hi la política lingüística i els mitjans de comunicació, va tractar d’excloure aquestes últimes del suposat oasi català”, exposa el document, una realitat que s’hauria traduït en un abstencionisme reiterat a l’àrea metropolitana en les eleccions catalanes que hauria facilitat les successives victòries de CiU. Per això, “és prioritari per a Podem articular políticament el que ja es coneix com a cinturó morat ”.
Aglutina més del 50% d’inscrits
Així, la formació de Pablo Iglesias vol fer-se forta en una zona on fins fa poc era hegemònic el PSC i tenyir de morat l’antic cinturó roig. Un nínxol vist des de fa temps. El principal míting electoral de les europees a Catalunya, de fet, va tenir lloc a l’Hospitalet, i els resultats van avalar llavors l’estratègia, amb un percentatge de vot igual o superior al 10% en moltes ciutats metropolitanes, més del doble que la mitjana catalana. Així mateix, segons el cens del partit, aquest territori que suma el 43% de la població del país aglutina el 53% dels inscrits de Podem a Catalunya. Acabar de consolidar-s’hi, disputar l’hegemonia al PSC i activar el territori en les eleccions del 27-S és clau per a l’èxit de la formació.
¿I amb quin discurs pensen arribar-hi? El document d’Ubasart se centra molt a analitzar la situació de debat nacional al país i, tot i que defensa el dret a decidir i denuncia “l’exacerbació recentralitzadora de l’estat espanyol”, subordina el procés a un canvi a l’Estat i denuncia que CiU l’instrumentalitza per evitar debatre sobre retallades o corrupció. L’equip d’Esclar que Podem lamenta que el moviment del 15-M i contra les retallades “va experimentar un abrupte declivi amb l’explosió del moviment sobiranista l’11 de setembre del 2012 que ha ocupat la centralitat política i ha connectat millor amb la cultura política dominant en les institucions, els mitjans de comunicació i les classes mitjanes de Catalunya”.
La burgesia utilitza el procés
Segons la seva tesi, les tres grans manifestacions de la Diada responen a “l’impuls governamental l’estiu del 2011 i la reconnexió amb la idea de dret a decidir que havia sigut treballada a la Casa Gran del Catalanisme” de CiU. “El segrest del procés per part de CiU ha permès desviar l’atenció i extirpar del debat públic les contínues denúncies i imputacions per corrupció”, insisteix, i critica que “Artur Mas, alumne avantatjat de Jordi Pujol, i el partit que representa són traïdors al poble català”. I, reciclant alguns posicionaments que abandera C’s, Ubasart assegura que “la burgesia catalana sempre s’ha situat en el marc de l’oposició entre conflicte nacional i conflicte social, que ha utilitzat com a element de divisió de les forces populars”. Per contra, aventura que CiU només utilitza el procés per tenir temps de refundar-se i negociar un millor encaix a l’Estat amb el nou inquilí que arribi a la Moncloa.
Pel que fa a les propostes programàtiques, la candidatura d’Ubasart reivindica la renda garantida de ciutadania, una reforma fiscal progressiva, l’impuls del cooperativisme, una auditoria del deute per determinar-ne il·legítima una part, la dació en pagament o la defensa de l’educació i la sanitat públiques.
Els altres aspirants a liderar Podem a Catalunya
Pablo Barreneche
L’únic candidat que es presenta amb un equip que aspira a constituir el consell ciutadà és l’advocat Pablo Barreneche, que ha obtingut el suport de l’exfiscal d’Anticorrupció i exeurodiputat Carlos Jiménez Villarejo. Lamenta que “s’està perdent la importància dels cercles com a base del partit” i reivindica que siguin escoltats de forma vinculant en els temes que afecten el seu àmbit. Prioritza el debat social al nacional i vol que Podem es defineixi com a partit d’esquerres.
Miguel Ángel Rodríguez
Aquest autònom proposa millorar la transparència i comunicació de Podem. El seu programa es basa a potenciar la investigació mèdica i tecnològica per crear ocupació.
Juan José Salbia Asensio
Programador informàtic, planteja edificar el full de ruta del partit a partir de les opinions dels cercles.
Ángel López Moreno
Implicat al cercle de Viladecans, aposta per impulsar candidatures d’unitat popular als municipis.
Rosa Maria Parreño Ariza
Amb el suport del cercle de Sils, aquesta infermera vol lluitar contra els desnonaments, perquè hi hagi més seguretat o pel comerç.