Fissures al PSOE contra el finançament català: l'Aragó hi vota unànimement en contra
El posicionament oficial de la federació aragonesa se suma a les crítiques d'altres 'barons'
![El president de l’Aragó, Javier Lambán, en una imatge recent.](https://static1.ara.cat/clip/91a96296-1ffa-4963-b99d-f6fd6e6bf8cc_source-aspect-ratio_default_0_x478y436.jpg)
BarcelonaLes crítiques de la dreta i l'extrema dreta espanyolista a l'acord entre el PSC i ERC en matèria de finançament, que concediria un model singular per a Catalunya, han estat constants des que es va saber el contingut de l'acord. Ara bé, no només provenen d'aquest sector polític, sinó també de dins del PSOE. L'executiva del partit a l'Aragó ha acordat, de manera unànime, rebutjar l'acord fiscal que va fer possible la investidura de Salvador Illa. És el primer posicionament oficial, més enllà de declaracions i expressions de dirigents territorials i històrics del partit, que s'oposa amb tanta contundència a l'acord que el govern espanyol ha fet seu (tot i no considerar-lo un concert econòmic).
L'executiva regional ho ha fet públic aquest divendres en un comunicat en què expressa que, "per unanimitat dels 29 membres presents" a l'executiva, després d'un llarg debat –de més de tres hores, puntualitzen– rebutgen "l'acord fiscal pactat entre Esquerra Republicana i el PSC". Els socialistes aragonesos, que lidera el díscol Javier Lambán, consideren que una reforma del model de finançament català pot suposar "privilegis" i per això s'hi mostren en contra. El grup socialista a les Corts de l'Aragó va rebutjar votar a favor d'una proposició no de llei (PNL) del Partit Popular a finals de juny (malgrat que no s'havia acordat res encara entre ERC i el PSC) que es mostrava en contra d'un "model singular" per a Catalunya i es va abstenir. Ara han anunciat que n'impulsaran una ells mateixos.
Rebuig rere rebuig
Les veus dissonants que arriben des de l'Aragó no són les úniques dins el PSOE que xoquen amb el que ha acordat el PSC i ha avalat el govern espanyol. Un dels primers a oposar-s'hi públicament va ser el president de Castella-la Manxa, Emiliano García-Page. Fins i tot va oferir una declaració institucional en ple mes d'agost només per expressar aquest rebuig. "El problema no el té ERC, el problema el té qui deixa de banda el seu propi programa polític, el seu codi ideològic i les seves conviccions", va retreure. L'endemà, Pedro Sánchez va restar importància a les crítiques: "La notícia seria que [Page] fes una roda de premsa donant suport al govern d'Espanya", va ironitzar.
El president asturià, el també socialista Adrián Barbón, tot i que menys contundent, hi va reaccionar oposant-se a res que tingui a veure amb complir l'ordinalitat (que qui més aporta no hi pot sortir perdent a l'hora de rebre recursos): "Estem en contra de la sortida del règim comú, i si el model canvia el principi d'ordinalitat hi votarem en contra". També va admetre discrepàncies entre ell i Illa en matèria de finançament. L'altra presidenta autonòmica socialista, la navarresa María Chivite, no ha fet cap valoració de l'acord. Cal recordar que Navarra, com el País Basc, sí que té un concert econòmic. A diferència de Page, Barbón i Chivite sí que van ser a la presa de possessió d'Illa com a president.
Montero s'explica
La vicepresidenta i ministra d'Hisenda, María Jesús Montero, que haurà de negociar amb la Generalitat, compareixerà davant un ple extraordinari del Senat dimecres vinent per donar explicacions sobre l'acord, a petició del Partit Popular. Montero va ser el primer membre del govern espanyol a entrar en la terminologia de l'acord. Era o no era un concert econòmic per a Catalunya? La vicepresidenta va ser taxativa: "Ni és un concert econòmic ni és una reforma del model de finançament. Qui digui una altra cosa menteix". Discrepància absoluta amb com ho veu el cap de la diplomàcia europea i exministre de Sánchez, Josep Borrell: "Per descomptat que és un sistema de concert. Per què negar-ho i refugiar-nos en el fet que és una cosa singular?", va dir la setmana passada.