El govern romanès despenalitza alguns casos de corrupció
El Partit Socialdemòcrata aprova mitjançant un decret la llei on es despenalitzen perjudicis menors a 44.000 euros
![Protesta davant del govern als carrers de Bucarest.](https://static1.ara.cat/clip/898c70d7-8fbd-4660-98c6-f768eb9a626c_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
BarcelonaSense que hagi de passar pel Parlament romanès i publicat directament al Butlletí Oficial: el govern de Bucarest va aprovar ahir per decret una llei que despenalitza els delictes per abús de poder i corrupció si el perjudici causat és inferior a 44.000 euros. Amb aquesta mesura, el nou govern socialdemòcrata, que va guanyar les eleccions el mes de desembre de l'any passat, ajudarà al líder del partit governant, Liviu Dragnea, investigat actualment per suposada corrupció quan era president d'una província romanesa. Els desviaments de capital estan valorats en prop de 24.000 euros.
Tot i liderar el partit, Dragnea no podrà ser primer ministre per haver estat condemnat per un delicte de manipulació electoral en un referèndum. Per tant, el càrrec de primer ministre el va assumir l'expresident de la província de Timis, Sorin Grindeanu.
L'esmena aprovada ahir a la nit amnistiarà a més a uns 2.700 condemnats per delictes menors, inclosos alguns per corrupció, i reduirà a la meitat les penes als presos amb més de 60 anys d'edat, independentment del seu crim.
L'oposició, en peu de guerra
El Govern ha pres aquesta decisió malgrat l'oposició de la Fiscalia Anticorrupció, el Consell de Magistratura i el mateix president de Romania, Klaus Iohannis.
La principal agrupació de l'oposició romanesa, el Partit Nacional Liberal (PNL), va anunciar que presentarà avui mateix una moció de censura contra el Govern després d'aprovar-ahir a la nit un decret d'urgència que despenalitza certs delictes de corrupció. "Utilitzarem tots els instruments parlamentaris, anirem al referèndum si s'organitza", va declarar la presidenta de la formació conservadora, Raluca Turcan, a la cadena de televisió Digi24.
La nova llei augmenta el llindar de danys causats a l'Estat en casos de corrupció perquè aquests siguin investigats per la Justícia.
Per la seva banda, el president romanès, el liberal Klaus Iohannis, ha assenyalat avui que el Consell Superior de Magistratura haurà de defensar la independència de la Justícia i ha demanat que la Cort Constitucional es pronunciï al respecte.
Sota la mirada de la UE
La Comissió Europea (CE) està "molt preocupada" pel "retrocés" en la lluita contra la corrupció a Romania, segons han declarat avui el president de la CE, Jean-Claude Juncker, i el vicepresident primer, Frans Timmermans.
"La lluita contra la corrupció necessita avançar. Seguim amb gran preocupació els darrers esdeveniments a Romania", han indicat en un comunicat. Des de Brussel·les es comprometen a "examinar a fons" el nou decret.
"El nostre informe publicat la setmana passada va reconèixer la trajectòria aconseguida fins ara pels fiscals i jutges de Romania a l'hora d'abordar la corrupció", ha assenyalat Brussel·les. Alhora, l'informe de la CE "va deixar clar que qualsevol pas que faci malbé aquest progrés o que tingui l'efecte d'afeblir o disminuir l'abast de la corrupció com una ofensa, tindria un impacte en qualsevol futura avaluació".
Reaccions a peu de carrer
Als pocs minuts de conèixer-se la notícia, milers de persones van sortir ahir de forma espontània als carrers del centre de Bucarest per demanar la dimissió del govern. També hi van haver protestes en altres ciutats com Cluj-Napoca, Timisoara, Iasi, Brasov i Sibiu.
Un grup de manifestants va intentar forçar una de les entrades a la seu del Govern i la policia va llançar gasos lacrimògenes per evitar que ningú accedeixi a l'edifici,segons el canal de notícies Digi24.
A la matinada hi havia unes 15.000 persones congregades al centre de Bucarest per expressar el seu malestar amb el Govern.
Unes 100.000 persones s'havien manifestat diumenge passat a Romania per protestar contra el projecte de llei del Govern.
La polèmica al voltant d'aquesta mesura ha provocat les manifestacions més multitudinàries de Romania des del final del règim comunista el 1989.