Washington descarta permetre a Kíiv fer servir armes de llarg abast contra territori rus
Alemanya i els Estats Units anuncien més ajuda militar per a Ucraïna
![El president ucraïnès, Volodímir Zelenski, amb el seu homòleg alemany, Olaf Scholz.](https://static1.ara.cat/clip/d757a1c8-0521-487f-8aba-5a600bc6b1e8_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
BarcelonaUcraïna necessita més defenses aèries i llum verda per fer servir en territori rus els projectils de llarg abast proporcionats pels seus aliats, si vol tenir opcions de guanyar la guerra. Amb aquest argumentari sota el braç, el president ucraïnès, Volodímir Zelenski, ha viatjat aquest divendres a Alemanya per reunir-se amb el canceller, Olaf Scholz. Des de la base nord-americana de Rammstein ha reclamat als aliats occidentals que ignorin les "línies vermelles de Moscou" i permetin a Kíiv fer servir armes de llarg abast en territori rus. Però Washington li ha tallat les ales.
El secretari de Defensa nord-americà, Lloyd Austin, ha descartat la possibilitat que els Estats Units autoritzin de manera expressa Ucraïna a fer servir les armes de llarg abast per atacar objectius en territori rus. Per al titular de Defensa de la Casa Blanca, Kíiv ja té "moltes capacitats" com "drons i altres coses" per "abordar aquests objectius a Rússia". Austin ha declarat que a Ucraïna "no li ha anat malament" des de l'inici de la guerra, gràcies al suport militar occidental, i ha destacat que cap mena d'armament jugaria un rol significatiu en el balanç de la guerra. "Ja vam tenir aquest debat sobre els tancs i altres capacitats. En cada ocasió, hem assenyalat que no es tracta d'una sola cosa, sinó de la combinació de les capacitats i de com s'integren", ha dit al final de la reunió amb el president ucraïnès.
Tot i que la resposta no ha estat l'esperada per Kíiv, tant els Estats Units com Alemanya han aprofitat l'ocasió per anunciar més ajudes econòmiques per a Ucraïna. El suport de Berlín –que des de l'inici de la guerra és el segon proveïdor d'ajuda militar a Kíiv, després dels Estats Units– consistirà en el lliurament de dotze sistemes de llançament d'obusos Panzerhaubitze 2000, valorats en 150 milions d'euros. El ministre de Defensa d'Alemanya, Boris Pistorius, ha detallat que sis d'aquests sistemes d'artilleria es lliuraran aquest any, i sis més l'any que ve.
Per la seva banda, la Casa Banca destinarà un paquet de 250 milions de dòlars a Kíiv, segons ha anunciat el seu secretari de Defensa, Lloyd Austin, també des de la base militar de Rammstein. "Cal afanyar-se, especialment amb l'hivern en camí", ha destacat, durant una trobada en la qual també han participat altres ministres de Defensa de països que proporcionen ajuda militar a Ucraïna.
De fet, Zelenski té previst iniciar una ronda de contactes i reunir-se amb una desena de primers ministres per establir aliances i elaborar una estratègia que permeti a Ucraïna aguantar el tercer hivern des de la invasió russa. Des que Rússia ha intensificat els atacs contra Kíiv com a resposta a la incursió ucraïnesa a la regió russa de Kursk, Zelenski ha elevat, en va, el to de les seves demandes cap als aliats.
Durant el seu discurs, el president ucraïnès ha parlat de l'"alt risc" que van assumir les seves tropes en l'ofensiva sorpresa a Kursk, tot i que l'altre focus de combats és ara la ciutat de Pokrovsk, a l'est d'Ucraïna, cada dia més assetjada per l'exèrcit de Moscou. "Hem de tenir capacitat de llarg abast no només al territori ocupat d'Ucraïna, sinó també al territori rus, perquè Rússia estigui motivada a buscar la pau", defensava el president.
L'esforç de la guerra
El secretari de Defensa nord-americà ha fet un balanç de la situació al front de guerra i ha destacat que "Moscou continua la seva ofensiva a l'est d'Ucraïna" i que "Putin està reposicionant les seves tropes a Kursk", mentre "continua bombardejant les ciutats" del país. Segons les seves dades, més de 350.000 soldats russos han mort o han resultat ferits des de l'inici de la guerra, i l'exèrcit de Kíiv ha enfonsat o destruït fins a 32 vaixells de la marina russa. Zelenski, en canvi, ha calculat que uns 6.000 soldats russos han estat morts o ferits durant l'ofensiva a Kursk. "Avui controlem una àrea de més de 1.300 quilòmetres quadrats a la regió de Kursk i això inclou 100 assentaments", ha celebrat Zelenski.
Després de la trobada multilateral a Rammstein, Scholz i Zelenski s'han reunit a soles per abordar "l'esforç conjunt per aconseguir una pau justa i duradora per a Ucraïna", i per "discutir els possibles passos a seguir després de la conferència de pau de Suïssa", segons un comunicat emès pel govern alemany. En acabat, el president Zelenski ha agraït a X el "gran suport" que han rebut de Berlín. Un suport que el canceller alemany ha reiterat a través de la mateixa xarxa social: "Alemanya és i serà el suport més gran d'Ucraïna a Europa", ha escrit.