La Comissió Europea es pronunciarà la setmana que ve sobre la candidatura d'Ucraïna
Von der Leyen torna a Kíiv per ultimar l'avaluació i celebra els seus "esforços"
BarcelonaLa Comissió Europea presentarà a finals de la setmana que ve el seu informe sobre la candidatura d'Ucraïna per formar part de la UE. La presidenta de l'executiu europeu, l'alemanya Ursula von der Leyen, ho ha anunciat aquest dissabte des de Kíiv, a la segona visita que fa a la capital ucraïnesa des de l'inici de la invasió russa. La seva trobada amb el president Volodímir Zelenski ha servit per ultimar l'avaluació de Brussel·les, que proposarà que es concedeixi a Kíiv l'estatut de candidat, una decisió que ha de ser ratificada per unanimitat pels caps d'estat i de govern dels 27.
"Enormes esforços"
"El camí [cap a la integració a la UE] és sabut, i és un camí basat en mèrits. És un camí en què aprecio els enormes esforços i la determinació d'Ucraïna. El poble ucraïnès ha demostrat una força, energia i motivació increïbles", ha dit Von der Leyen en la compareixença amb Zelenski. La presidenta de la comissió ha anat més enllà i ha assegurat que abans de la invasió Ucraïna era "una democràcia parlamentària sòlida", amb "institucions fermes i una administració que funciona a tots els nivells". Però també ha advertit que, encara que el país ara ha de centrar tots els esforços a guanyar la guerra, haurà de "fer més" en la lluita contra la corrupció i en la modernització de l'administració.
Zelenski ha assegurat que "una resposta positiva de la UE a la petició ucraïnesa significaria una resposta positiva a la pregunta de si el projecte Europeu té futur". "Tot Europa és un objectiu per a Rússia i Ucraïna només és el primer pas en aquesta agressió", ha afegit.
Un cop la Comissió presenti el seu informe d'avaluació, que haurà publicat en un temps rècord, els caps d'estat i de govern hauran de decidir a la cimera del 23 i 24 de juny si donen llum verda a la candidatura d'Ucraïna, on també s'han d'abordar les peticions de Geòrgia i Moldàvia. Però si Kíiv obtingués l'aval unànime, això no voldria dir que s'integri a la Unió, un procés que trigaria anys, sinó que tindria un estatut propi d'associació. La Comissió sempre ha defensat que s'ofereixi a Kíiv aquesta via, com defensen també els membres de l'Europa de l'Est que veuen en Rússia una amenaça, com Polònia i les tres repúbliques bàltiques. Però Berlín, París i altres capitals de l'Europa Occidental han expressat reticències: Dinamarca va dir dijous que Ucraïna no reuneix els requisits per entrar al club europeu perquè "ha de millorar radicalment el seu marc legislatiu i institucional". Fa unes setmanes el president francès Emmanuel Macron va advertir que Ucraïna trigarà "dècades" a ser acceptada i que hauria de formar part d'una comunitat europea "paral·lela", mentrestant.
Per a Ucraïna, entrar a la UE té un valor tant simbòlic com estratègic, ara que s'ha confirmat que no seran membres de l'OTAN. Des de l'inici de la invasió, les enquestes revelen que un 91% dels ucraïnesos avalen la integració del país al bloc europeu, percebut com una garantia de drets democràtics i limitació de la corrupció. Igual que Moscou va justificar la invasió d'Ucraïna per la petició de Kíiv d'incorporar-se a l'OTAN, ara diu que l'entrada del país a la UE tindria el mateix efecte.