"Whatsapp al Carajo": Maduro declara la guerra a les xarxes socials
Maduro aprova una nova llei contra el feixisme i les ONG denuncien censura
![El president de Veneçuela, Nicolás Maduro.](https://static1.ara.cat/clip/ebe92e76-52ab-459a-96af-652d292eda7c_source-aspect-ratio_default_0_x1634y783.jpg)
Buenos AiresL’Assemblea Nacional de Veneçuela ha aprovat aquest dijous la “llei de fiscalització, regularització, actuació i finançament de les organitzacions no governamentals i organitzacions socials sense ànim de lucre”. Sota l'amenaça de ser dissoltes judicialment, les organitzacions tenen prohibit “cometre actes terroristes”, així com “dur a terme activitats pròpies dels partits polítics” o “promoure el feixisme, la intolerància o l’odi”. En el primer esborrany d’aquesta llei, que es va començar a redactar l’any 2023, s’exposava una base teòrica que apuntava que les ONG “depenen gairebé en exclusiva d’una ajuda dels governs occidentals que, generalment, es dirigeix cap als països d’importància geopolítica”.
En el context actual, en què el chavisme i l’oposició s’han atrinxerat en la reivindicació de la victòria electoral el 28 de juliol, el Parlament veneçolà, de majoria oficialista, inclou en el text el concepte de feixisme, habitualment utilitzat pel president Nicolás Maduro per referir-se a la líder opositora María Corina Machado, i al candidat de l'oposició a les eleccions, Edmundo González.
Segons fonts consultades per l'ARA, aquesta llei preveuria “pràcticament la il·legalització de qualsevol associació civil”, com per exemple de l’organització de defensa dels drets humans Provea, que està monitoritzant el dia a dia de l’escalada repressiva que viu el país. El coordinador legal d’aquesta organització, Marino Alvarado, assegura que la coneguda com a “llei anti-ONG” és la “continuïtat de la bastida jurídica repressiva que retalla l’exercici de drets i que tanca l’espai cívic”, i apunta que no només afecta dirigents polítics, socials, sindicals i estudiantils, que són “intimidats, perseguits i detinguts”, sinó al conjunt de la societat, “quan se li impedeix obtenir informació o expressar crítiques cap a la gestió pública”.
Llei contra el feixisme
Una altra llei que ha tornat a la primera fila de la discussió legislativa aquests dies és la “llei contra el feixisme, el neofeixisme i les expressions similars” que buscaria entre altres coses regular les xarxes socials al país, segons Maduro, font d’incitació a la mort, l’odi i la guerra civil.
L’últim blanc del mandatari veneçolà ha estat la xarxa social xinesa TikTok, contra la qual ha carregat per haver suspès la possibilitat de fer transmissions en directe: “Acuso els directius i propietaris de TikTok a escala mundial de voler la guerra civil a Veneçuela, de donar suport al feixisme a l'Amèrica Llatina i al món”, va sentenciar en una reunió amb els alts càrrecs de l’estat. TikTok, Instagram i X serien en part responsables, segons Maduro, de la “guerra psicològica i cognitiva” instaurada a Veneçuela després del 28 de juliol. Tant és així que el mandatari va ordenar el bloqueig d’X durant deu dies a Veneçuela, i poc abans va promoure l’eliminació “voluntària” de WhatsApp, en considerar que és “un mitjà per desestabilitzar el país”.
Dimarts, a més, Maduro va acusar WhatsApp d'haver entregat als líders de l'oposició “tota la base de dades” del país, amb informació personal dels usuaris d'aquesta aplicació de missatgeria instantània. Segons Maduro, les xarxes socials són instruments per facilitar la incursió de “criminals” opositors vinguts d’arreu de la regió que estarien exercint violència als carrers, assassinant líders populars i cremant escoles i hospitals.
Veneçuela viu aquests dies en una calma tensa, amb una part de la població esgotada i que comença a perdre la fe en el momentum en què semblava que les coses havien de canviar, i una altra part que es reafirma dia sí, dia també, victoriosa i forta. En l’arena política, la líder opositora María Corina Machado continua apel·lant als milions de veneçolans dins i fora del país que volen la fi del chavisme: per a aquest dissabte, ha convocat una nova manifestació amb les actes electorals en mà, és a dir, el registre dels vots que demostrarien la victòria d’Edmundo González a les urnes. L’oposició continua comptant amb la pressió que la comunitat internacional pugui fer a Nicolás Maduro per conduir-lo cap a una “transició pacífica”, mentre que el mandatari ignora les reiterades peticions de fer públiques les actes, per tal que organismes independents i no només el Consell Nacional Electoral o el Tribunal Suprem puguin decretar qui és el president electe de Veneçuela.
Pel que fa a l’escalada repressiva que viu el país, les dades de Provea revelen que ja hi ha més de 2.200 persones detingudes en el context de protestes postelectorals, a més de 25 persones assassinades, entre les quals un funcionari de la Guàrdia Nacional Bolivariana. L’activista Marino Alvarado explica que la repressió s’implementa “sota la filosofia de la unitat cívico-militar, que no és altra cosa que descarregar sobre els civils les responsabilitats de la repressió de l’estat”, i per això, diu, “sovint veiem els denominats colectivos [grups armats chavistes] actuar conjuntament amb les forces militars i policials”. Segons Provea, “el 80% de les persones que han estat enviades a la presó després de les eleccions del 28 de juliol provenen de sectors populars”, afegeix.