La construcció consolida el creixement, però és una quarta part del que era el 2007
L'Itec assenyala l'obra pública i la rehabilitació com les assignatures pendents del sector
![La Cambra de Comerç veu un “canvi de cicle” en el sector de la construcció.](https://static1.ara.cat/clip/a5a39cb4-20cf-4693-be45-eb8496c799ca_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
BarcelonaEl sector de la construcció a l'Estat consolidarà el creixement aquest any i l'augmentarà fins al 2018 a ritmes superiors al creixement del producte interior brut (PIB), segons l'informe de tardor 'Eurocontruct', que elaboren 19 centres de la construcció de tot Europa, entre ells l'Institut de Tecnologia de la Construcció de Catalunya (Itec).
Segons aquest informe, el sector creixerà un 2,4% el 2015 a l'Estat, un 4,4% el 2016, un 4% el 2017 i un 3,3% el 2018. Aquests percentatges seran a Catalunya similars als del conjunt de l'Estat; amb una diferència, i és que la recuperació de l'obra pública a Catalunya és inferior a la mitjana de l'Estat per la situació política.
Malgrat aquests importants creixements previstos, en valors absoluts el sector està encara molt lluny del moment anterior a l'inici de la crisi. De fet, segons el director general de l'Itec, Francisco Diéguez, els creixements no són tan importants com aparenten perquè "és fàcil" créixer molt quan s'ha caigut tant i es parteix d'un nivell tan baix. Segons Diéguez, el sector de la construcció espanyol és ara una quarta part del que era l'any 2007.
El cap del departament de mercats de l'Itec, Josep Ramon Fontana, ha indicat que "ara és fàcil créixer" i ha recordat que el sector de la construcció –sense l'immobiliari– representava abans de la crisi el 15% del PIB, i ara se situa al voltant del 7,5%, quan a Europa està entre el 9,5% i el 10% de mitjana. A més, la despesa mitjana en el sector a Espanya –550 euros per persona i any– és la meitat que a Europa, on arriba a 1.600 euros per habitant i any. Aquests dos factors indiquen que hi ha recorregut per créixer a Espanya.
Els responsables de l'informe han assenyalat, no obstant, les diferències que hi ha en el sector de la construcció per zones. Han dit que en llocs com Barcelona o Girona hi ha interès per fer promocions noves, independentment del fet que en el conjunt de l'Estat, i en llocs com la tercera corona metropolitana de Madrid, encara hi hagi una bossa important d'habitatge nou en estoc per vendre. "L'estoc ha deixat de preocupar", ha dit Fontana, tot i reconèixer que només es construeix a la meitat del país.
Habitatge nou
Les previsions de l'Itec indiquen que la construcció d'habitatge nou podria créixer un 3,3% aquest any, un 10% el 2016, un 5% el 2017 i un 4% el 2018. Els percentatges són importants perquè es començaran els projectes que havien quedat aturats per la crisi. Però tot i aquests creixements, les xifres absolutes són encara molt lluny del que havien estat. Aquest any el nombre d'habitatges visats per a la seva construcció podrien ser uns 40.000 i l'any 2018 es multiplicarien per dos, fins als 80.000, una xifra llunyana encara del que l'Itec considera com a normal per a Espanya, que seria al voltant dels 150.000 visats.
Respecte a l'enginyeria civil –obra pública–, l'Itec preveu un creixement del 6% el 2015, un 1,6% el 2016 i al voltant del 3% el 2017 i el 2018. L'alentiment de la recuperació, en aquest subsector, es produiria segons Fontana per la fi del cicle electoral, tot i que el sector espera nous projectes com a conseqüència de la cimera del clima de París, que pot comportar l'impuls de projectes de plantes d'energies renovables, així com la possibilitat de noves concessions d'autopistes.
Pel que fa a l'edificació no residencial, s'espera per a aquest any encara una caiguda del 4%, per començar la recuperació el 2016 amb un 3,5%, un 5% el 2017 i un 3,5% el 2018, mentre que la rehabilitació d'habitatge creixerà una mitjana del 3% anual fins al 2018.
En el conjunt dels 19 estats que formen part d'Euroconstruct, el sector pujarà un 1,6% aquest any, el 3% el 2016, el 2,7% el 2017 i el 2% el 2018. Com en el cas d'Espanya, encara no s'ha tornat als nivells previs a la crisi, tot i que si del conjunt europeu s'excloguessin les dades d'Espanya i Itàlia (els dos estats més grans que han patit més la crisi), ja hi estaria per sobre.