Imatges noves fetes amb tècniques molt antigues
El Museu de la Universitat de Navarra exposa el llegat de l’AtelieRetaguardia
![La platja de la Barceloneta en una de les imatges del projecte Barcelona expedició heliogràfica.](https://static1.ara.cat/clip/5ff1018a-14c3-4a0d-b21a-13d273175ea6_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
Pamplona“Al segle XXI podem fer servir una tècnica fotogràfica dels segles XX i XIX. Això és un gran avantatge, et permet anar a la rereguarda per veure amb més claredat el nostre món”, diu el fotògraf Martí Llorens, un dels cinc membres del desaparegut col·lectiu barceloní AtelieRetaguardiaper explicar el nom del grup i la seva filosofia. A més de Llorens, aquest col·lectiu -sorgit a Barcelona el 2007 i que va durar fins al 2012- va estar format pels fotògrafs Israel Ariño, Xavier Mulet, Rebecca Mutell i Arcangela Regis. La seva dissolució, provocada per l’alt cost de les imatges, no va representar que la seva producció es perdés. Van donar les 173 obres que van fer com a col·lectiu al Museu de la Universitat de Navarra i el centre n’exposa una selecció fins al 21 d’octubre amb el títol d’ AtelieRetaguardia. Heliografia contemporània. “Per a nosaltres és un bon epíleg del que va ser la feina de la nostra associació”, subratlla Llorens.
Els cinc fotògrafs van decidir donar la producció del col·lectiu al Museu de la Universitat de Navarra per l’excel·lència de la seva col·lecció de fotografia del segle XIX, i perquè com que és un centre universitari les obres són més susceptibles de ser estudiades. La mostra inclou una seixantena d’imatges, entre ambrotips, ferrotips i imatges obtingudes amb càmera obscura. Crida l’atenció veure-hi els edificis del pla de Palau, on es va fer la primera fotografia d’Espanya, l’any 1839, acompanyats d’una escultura de finals del segle XX, i el Parc de la Barceloneta amb la Torre de les Aigües de Gas Natural i l’edifici d’Enric Miralles i Benedetta Tagliabue al fons. Però l’AtelieRetaguardiano va fer servir aquestes tècniques per nostàlgia. “No teníem enyorança pels procediments antics. Podem fer servir la càmera digital amb la mateixa traça. Es tracta d’una reflexió sobre el mitjà i una reivindicació del procés fotogràfic. Ens vam capbussar en els orígens de la fotografia per entendre-la i fer un viatge d’anada i tornada sobre el fet fotogràfic”, explica Llorens.
La mostra també inclou una sèrie de ferrotips del fris del temple d’Apol·lo Epicuri, conservat al British Museum, i dos retrats femenins en què les models descansen el cap damunt una peça metàl·lica per evitar moure’l. “Amb aquestes tècniques no fas el que vols sinó el que pots. Treballar-hi també és una imposició. Has d’oblidar el que saps i aprendre a mirar d’una altra manera”, conclou Llorens.