Francesc Boix, el fotògraf que també va impedir la impunitat nazi
'Va oferir al món la prova de la barbàrie nazi gràcies als 20.000 negatius que va aconseguir salvaguardar al camp d’extermini on va estar empresonat'
![Una de les imatges del llegat de Francesc Boix.](https://static1.ara.cat/clip/3b840db7-3d43-4ae3-b7d8-d754c47c83be_16-9-aspect-ratio_default_0.jpg)
BarcelonaFrancesc Boix, conegut com el fotògraf de Mauthausen, no només va oferir al món la prova de la barbàrie nazi gràcies als 20.000 negatius que va aconseguir salvaguardar al camp d’extermini on va estar empresonat, sinó que també va “impedir la impunitat”, defensava ahir el conseller d’Afers Exteriors, Relacions Institucionals i Transparència, Raül Romeva. Les seves fotografies, que documentaven la vida i l’alliberament del camp, van servir als judicis de Nuremberg i Dachau, on ell mateix va ser l’únic testimoni de l’estat espanyol. Per això l’Ajuntament de París homenatjarà el fotògraf barceloní -exiliat a França, capturat i deportat a Mauthausen- per la seva aportació a la condemna dels crims nazis: divendres que ve traslladarà les seves despulles del cementiri de Thiais a un lloc privilegiat del cementiri Père-Lachaise de París, on descansen personalitats com Marcel Camus, Molière o Édith Piaf.
El Museu d’Història de Catalunya es va avançar ahir a l’acte amb un reconeixement institucional -tardà però necessari- a l’atreviment de Boix i altres companys del camp que, tot i haver retratat els presos, els morts, els experiments mèdics i les visites d’alts càrrecs nazis, van amagar les proves gràfiques que demostraven el genocidi nazi. Romeva destacava que Boix “mai va perdre l’esperança que aquell infern algun dia s’acabaria” i va recopilar un material de gran valor “amb la vocació de poder-lo ensenyar”. “Va conservar la humanitat en un context inhumà”, va assenyalar. El comissionat de Programes de Memòria de l’Ajuntament, Ricard Vinyes, va dir que gràcies a la divulgació de la seva obra Boix s’ha erigit com una figura europea “rellevant per la seva actitud i la seva ètica”. I el president de l’Amical de Mauthausen, Enric Garriga, va destacar-ne el “caràcter internacionalista” i “el compromís amb la llibertat”.